powered by WordPress & MapsMarker.com

Verdalsportalen 2p

Tørrgranvola 23
omlarsen
Tørrgranvola - på toppen.
Les mer om kjentmannspunktet

Guddingsskallen 8
omlarsen
Guddingsskallen - Stolpe ved høyeste punkt
Les mer om kjentmannspunktet

Hærvola 4
omlarsen
Hærvola - Våttåtopp punkt.
Les mer om kjentmannspunktet

Karmhusvollen
Karmhussetran Gps-posisjon: 63.900261 / 11.869183 Bilde av vollen Info fra SETERBOKA

Kvernsjøhøgda
Kvernsjøhøgda (667 moh) 9km t/r
Gå langs kjørevei til det gamle skiferbruddet (Spjeldberget, kjentmannspost) Videre fra bruddet etter marka sti til Kvernsjøhøgda. På kartet står det Sjeldberget på toppen - det er feil.

infinoAidep
play slots online real casino slots free slots casino slots https://casinoonlineww.com/

Oftenåsen
Gps-posisjon: 63.993970 / 11.536520 Oftenåsen med peilehytta er et naturlig utfartsted i Steinkjer. På toppen ligger Peilehytta med servering (søndager 11-15) og det er fantastisk utsikt over Steinkjer by, fjorden, Ogndalen og sørover mot Leksdalsvatnet og med Hermannssnasa tronende i bakgrunnen. På toppen finner du også verdens største hagestol.

Inskripsjon Skansbakkan
Initialer hugget i en stein i muren i Skansbakken. Vegbyggernes initialer.

Verdalsraset
Gården ble tatt av Verdalsraset i 1893. Det er restene av bordkledning på hovedbygningen som stikker opp av jorda.
Legg merke til "redningsplankene" bak huset.

Krona
Grensemerke
"Krone" hugget i fjellet, grense mellom almenninger. Merket med skilt like ved.

Parnasstuggu
Hustufter, helt attmed tuftene finnes en stein "Denne bæk kældes Storbækken i Færlandet"

Utsikten over nedre del av Verdal med Trondheimsfjorden i bakgrunnen.

Våttåhaugen
Våttåhaugen - Våttåhaugen v/ Oklan.
Øystein Walberg forteller om hvilken funksjon "våttåan" hadde for 1000 år siden. Får du ikke opp "Full skjerm"? Klikk på "Youtube først"
Les mer om kjentmannspunktet.

Spjeldberget
Husrester og skiferbrudd.

Tufter HilmarBuran
Tufter etter boligen som Hilmar Buran (1893-1988) bodde i da han hogg tømmer her like etter siste verdenskrig.

Gustav Olsa Koia
Rester av boligen til Gustav Olsa da han var her på tømmerhogst.

Gapahuk. Over hengebrua over Inna ved Karl Johans kleiv.
xxyy

Gapahuk på Ørin

Frode Strand sykler på elva.
Får du ikke opp "Full skjerm"?
Klikk på "Youtube først".

Oteren fanger fisk
Får du ikke opp "Full skjerm"?
Klikk på "Youtube først".

Sykkeltur på Rinnelva
Gps-posisjon: 63.777501 / 11.436467 Får du ikke opp "Full skjerm"?
Klikk på "Youtube først".

Hærfossens gjennombrudd
Den 12. september 1893 tok elva Helgåa nytt løp etter å ha rent gjennom Hærfossen i mange tusen år. En ny katastrofe hadde rammet dalen, bare fire måneder etter Verdalsraset.

På sykkel langs elvepromenaden
Elvepromenaden fra Trones mot Øra.

Øystein Walberg - Hagabakken på Verdalsøra
Hagabakken
Eystein Walberg forteller om tømmerlensa og saga på Ørmelen.

Utsikt over Verdalsøra fra Børsåsen
Får du ikke opp "Full skjerm"?

Seterfjellet hitre 24
Seterfjellet hitre - søndre topp.

Høgkammen 30
Høgkammen- fin utsiktsplass.

Blåberga (33)
Blåberga

Holmlitjøinna
Holmlitjønna
Gapahuk ved vegen til Malså gruver.

Leirsjøen utløpet

Hagasvingen
Gammel fergemannsplass

Marsteinsvola 1
Marsteinsvola er et trigonometrisk punkt.
Toppen ble brukt som en våttåplass. Et ildsignal ble tent for å varsle at det kom ufredsfolk.
Les mer om toppen

Tillerknoppen 2
Tillerknoppen er et trigonometrisk punkt.
Toppen ble brukt som en våttåplass. Et ildsignal ble tent for å varsle at det kom ufredsfolk.
Les mer om toppen

Leirsjøen 3
Leirsjøen - Rundens høyeste punkt.
Les mer om kjentmanspunktet

Hærvola 4

Malså kobberverk 5
Malså kobberverk - Tre ved smelteovn

Juldalsvollen Østre 6
Seter til Stiklestad nordre, Halset og Halset vestre, samt Østgrunnan.
Her var det tre seterlag med hver sine hus. Grunnan skal ha kommet hit i 1784.
Siste året det har vært ordinær seterdrift skal ha vært 1934 av Grunnan. Halset skal ha slutta i 1917. Har i senere år vært brukt til ungfehamn og unghesthamn. Grunnan har velholdte seterhus på vollen, kjelsjul og 2 fjøs, og Halset har ei hytte.

Rautun 7
Rautun - Trigonometrisk punkt
Les mer om kjentmannspunktet xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx

Guddingsskallen 8
Guddingsskallen - Stolpe ved høyeste punkt Les mer om kjentmannspunktet

Spjeldberget 9
Spjeldberget - Husvegg i skiferbrudd

Høgfjellstøtta 10
Høgfjellstøtta - Støtte ved Carl Johans veg

Kråksjøen 11
Kråksjøen - Nordside tange.

Stor-havren 12
Stor-havren - Trigonometrisk punkt.

Steinsvåttån 13
Steinsvåttån et Trigonometrisk punkt.
I folkevandingstiden var dette er bygdeborg. Senere ble toppen brukt som en våttåplass. Et ildsignal ble tent for å varsle at det kom ufredsfolk.
Les mer om toppen

Kvindfjellet 14
Kvindfjellet - Trigonometrisk punkt.

Helloporten 16
Helloporten - Toppen ved stemplingskasse.

Grønningen 17
Grønningen- Ved Grønningsstua.

Hermannssnasa 18
Hermannssnasa - Trigonometrisk punkt.

Tuva 19
Tuva - På toppen.

Stongbakkvåttån 20
Stongbakkvåttån - Våttåplass ca 800 m fra toppen .

Hyllfjellet 21
Hyllfjellet- Trigonometrisk punkt.
Last ned eller se gpx-sporet til toppen

Ørvillhøgda 22
Ørvillhøgda- Grenserøys.

Tørrgranvola 23
Tørrgranvola- på toppen.

Seterfjellet hitre 24
Seterfjellet hitre - søndre topp. Les mer om kjentmannspunktet

Tverråholman 25
Tverråholman - V/minnesmerket nord for Lakaelva.

Flysetra 26
Flysetra- ved seterhus.

Skjækerdalsgruvan 27
Skjækerdalsgruvan - Verkensvollen sør for elva.

Åkervoldgruva 28
Åkervoldgruva - Ved gruva .

Elnesberget 29
Elnesberget - Våttåplass på toppen av berget .

Fånettvatnet 31
Fånettvatnet.

Våttåhaugen 32
Våttåhaugen - Våttåhaugen v/ Oklan.
Øystein Walberg forteller om hvilken funksjon "våttåan" hadde for 1000 år siden. Får du ikke opp "Full skjerm"? Klikk på "Youtube først"
Les om kjentmannspunkte på toppent.

Blåberga 33
Blåberga

Bjørkvatnet 34
Bjørkvatnet - Ved trimkasse.

Lyngåsen 35
Lyngåsen - På telefonstolpe.

Bergugleberget 36
Bergugleberget - Utsiktsplass.

Hestgreivollen 37
Hestgreivollen
Hvor finner jeg Hestgreivollen?
Info fra SETERBOKA
Bilder fra vollen
Oversiktstabell for alle turmåla i kommunen

Rollsjøan 38
Rollsjøan - Gapahuk ved vatnet.

Brenntjøinna 39
Brenntjøinna - Gammel sameboplass.

Ramsåsen 40
Ramsåsen - på toppen.
Les mer om kjentmannsmålet

Kvernsjøhøgda (tpt 4)
Kvernsjøhøgda (667 moh) 9km t/r
Gå langs kjørevei til det gamle skiferbruddet (Spjeldberget, kjentmannspost) Videre fra bruddet etter marka sti til Kvernsjøhøgda. På kartet står der Sjeldberget på toppen det er feil.

Aksnesvollen
Seter til Aksnes.
Opprinnelig skal Aksnes ha hatt seter like ved gården, men det ble bygget seter på Aksnessletten i 1830-40årene, men denne ble nedlagt i 1859.
Stedet har en bygning av nyere dato.

Auglavollen
Morgen på Auglamyrene
Gps-posisjon: 63.851538 / 11.505119 Vollen ble nedlagt kring 1830, og grunnen skulle være vedmangel. Det samme skal ha vært tilfelle med svært mange av setrene i Volhaugen, de ble nedlagt fordi skogen var oppbrukt.

Auskinvollen
Auskin østre og vestre hadde opprinnelig seter ilag, senere setret de sammen med Bjørgan inne i Kverndalen. Setra ble brukt siste året i 1896. I 1936 gav Landbruksdep. etter søknad, tillatelse til å gjenoppta seringa der, men dette ble det ikke noe av.

Østnesvollen
Seter til Østnes.
Var i bruk fram til ca 1920, men husa begynte å bli dårlige og videre utover ble det setret på Fåravollen.
Bilder fra setra:

Bellingsvollen nord
Opprinnelig var det Elnes søndre som hadde seterrett ved Nord-Billingen. Elnes la ned bruken i 1862 eller -63, på grunn av lang seterveg. Da Sør-Elnes gav opp seterbruken, overtok Jøsås østre setra og brukte den i ca 10 år alene. I 1872 kom gården Kvam i Volhaugen og brukte setra sammen med Jøsås fram til 1882. Etter at Kvam gav seg, setret Jøsås alene til setra ble nedlagt i 1917.

Bellingsvollen sør
Seter til Bjartnes og Ekle.
Ble brukt av disse fram til 1880-90, og ble leid ut til forskjellige gårder i årene etterpå. I 1912 brant husa i setertida, og da var det A. Ekeberg som hadde geiter på vollen. Almenningskommisjonen av 1865 kalte vollen for Store Billingen eller Monradsetra.

Bjartnesvollen
Seter til Bjartnes.
Har sannsynligvis vært brukt som vårseter til Bjarnes paralellt med Sør Bellingen. Enka på Bjarnes fikk tilvist ved til setring siste gang i 1878, så setra ble neppe brukt etter den tid.

Bjørkenseter
Vårseter til Bjørken.
Plasseringa er noe usikker, men den skal ha ligget vest for Bjørkvatnet. Bjørken hadde seter sammen med østre Gudding på Fer'n, den her skal visstnok være nedlagt lenge før 1890.

Bjørstadvollen
Seter til Bjørstad.
Svært gammel serervoll. Det har vært vanskelig å finne opplysninger om beliggenhet, men i dette området skal det ha vært.

Blommen nedre
Seter til Jermstad vestre.
Nedre Blommenvollen tilhørte Pergår'n, som er Jermstad Vestre. Rundt 1890 skal det ha vært bare fjøset som sto igjen på Nervollen, så den må ha vært nedlagt ei god stund før den tida.

Blommen øvre
Seter til Jermstad nedre, også kalt Smedgar'n. Det er fortalt at dagen etter Verdalsraset, så flytta Jakob Jermstad med gårdsfolk og buskap opp på vollen og ble værende der til tingene hadde roa seg. Øvervollen skal ha vært i drift til 1902 eller -03.

Blååsenseter
Sparbuseter. Ukjent om bruk.

Brattåssetran
Seter til Brattåsen.
Låg sammen med Ottmosetra ved det som ble kalt Damtjønna, på dagens kart heter det Setertjønnin, på toppen av Brattåsåsan, nord for Såggåmyrin. Var i bruk til omkring 1895, men foret ble benyttet i alle fall så sent som i 1938.

Brennvollen I
Seter til Brenna østre og vestre i Sul. Var i bruk til 1889-90 da vargen gjorde et stort innhugg i saueflokken.

Brennvollen II
Eldre seter til Brenna i Sul.
Posisjon er usikker da det ikke er funnet tufter etter denne setra.
Det er også ukjent når den ble nedlagt.

Bringsvollen
Seter til Væren nordre/vestre.
Skal være brukt som seter fram til 1850, men slåtten og hamninga skal være benyttet vertfall fram til 1938.

Bringsåsvollen
Her har det vært fast bosetting i flere perioder. Sannsynligvis aldri vært setring her.

Bulleråsen
Setra ligger på Sparbu sin grunn, og har nok vært opprinnelig brukt av sparbygger. Har tidvis vært brukt av fastboende fram til 1830-40. Dette harmonerer dårlig med kortet over der Nils August Anderson skriver. "Boende paa Bulleraasen i Vukku". Kortet er fra 1920-årene, og deres 3. barn, Aksel er født i "Sparbu".

Buvollen
Seter til Helgåsen østre.
Setra var sannsyligvis i bruk fram til 1870-80åra.
Tuftene var synlig enda på 1970-tallet.

Byavollen/Hoås
Seter til By søndre og Rindsjem.
Nedlagt som seter av By i 1880-85, og av Rindsjem noen år tidligere. Sannsynligvis på grunn av vedmanger i området.

Byavollen/Ramsås
Gamle Byavollen
Eldre setervoll til By-gårdene.
Når denne setra er nedlagt vites ikke, men det fremgår av dokumenter at oppsitterne på By har vært stevnet for å ha forsøkt å tilegne seg seter ved Fersvatnet i 1754, så det er nok litt før denne tida at vollen er nedlagt.

Bynavollen II
Seter til Byna.
Byna har hatt flere setrer. Denne setra synes å være tatt i bruk en gang mellom 1723 og 1787. Siste året den var i bruk som seter skal være 1949. Det er fortsatt hus på plassen.

Dalemsvollen
Seter til Dalum og Skei i Sparbu. Men i åra etter 1900 brukt mest av Tuseteng. Siste året som seter var i 1947. Siden var den leid av Leksdal fjellbeitelag.

Dillvollen
Seter til Dillan.
Sannsynligvis nedlagt omkring 1849. Under grensebefaring i 1865 ble det murt opp grenserøys på "den forlængst nedlagde Dillan sæter".

Dyrhaugen (I Ramsåsen)
Seter til Vinne fra 1758.
I 1870årene bodde Per Dyrhauja der med sin familie. Se bilde.

Dyrhaugen (I Skjækerdalen)
Seter til Åkervollen.
Nedlagt omkring 1850.

Ekersetran
Seter til Ekren, låg sammen med Flyvollen. Kleppen var siste tida med der og hadde halve foret der mot å holde gjerdene rundt hamna. Var sist i bruk i 1912-15.

Ekleseteren
Seter, først til Musum, siden til Ekle. Skal i en periode også ha vært brukt av Aspåsen søndre. Skal ha vært i bruk fram til 1939.

Fåravollen (Gamle)
Eldre seter til Fåra. Må ha vært nedlagt før 1787 da det dette året blir opplyst at Fåra har seter i Indals almenning. Det er lite data om denne setra. Plassering ut fra kartet i seterboka.

Fagerlivollen
I likhet med Tråssålivollen var dette seter til Garnes. Senere setret Garnes til Sognavollen.

Fjølbustaden
Setra ble forsøkt bygd, men protest fra naboer gjorde at den aldri ble tatt ibruk. Den ville ha blitt for nært naboene.
Plassering ut fra kartet i seterboka.

Flyvollen
Seter til Flyan.
Ligg sammen med Ekersetran. Opprinnelig var det to selvstendige setrer, men vart etter hvert ilag. Også for Flyan ble den sist brukt i 1912-15.
Best kjent er denne setra kjent for arrestasjonen av Henry Oliver Rinnan 15/5-1945. Det står ei informasjonstavle om hendelsene på plassen.

Follo-Fern
Seter til Follo og Fåren nedre. Etter oppgaver hos Verdal jordstyre i 1938, skal det ha vært 3 seterlag her, men hvem den siste er, er ikke kjent, ut over at det kan ha vært Kråg. Follo-Fern skal ikke ha vært i bruk etter 1832.

Forbregdsvollen
Seter til Forbregd.
Beliggenhet er ikke nøyaktig ut fra at detaljer om den ikke er kjent. Sannsynligvis nedlag omkring 1840.

Fåravollen
Seter til Fåren øvre, ligger ved vegen opp til Tortåsen. Var i bruk som seter til 1941, men ble brukt som kvigehamn noen år etterpå.

Fæbyvollen
Info fra SETERBOKA

Sørmoseter Gamle
Gammel seter til Sørmoen, (Sør-Vera) til. Setra skulle bygges opp på nytt, men husa brann ned under oppføring i 1825, og ble ikke oppbygd på nytt.

Sulstuvollen/Gammelvollen
Gammel seter til Sulstua. Skal ha vært forgjenger til Larsvollen som ligge litt lenger sør.

Litjmovollen Gamle.
Seter til Litjmoen (Lillemoen) i Sul. Her var så gode fjellslætter at de valgte å flytte setra til sørenden av Kråksjøen for å spare foret til vinterfor. I området hadde Litjmoen omkring 30 stakkstenger. Hadde også heimseter vest for LitjKråka.

Geithevilen
Seter til Elnes søndre, Storstad østre, midtre og vestre, fellesseter. Det fantes bygselsseddel fra år 1800. Ellers få opplysninger om setra. Det er hus på plassen.

Grensvollen
Seter til Gren øvre.
Er nevnt ved martikkelen av 1723.
Setra skal ha vært i bruk til 1931.
Vollen har bebyggelse, eid av Værdalsbruket.

Grunnanseter
Seter til Grunnan vestre. Det er ingen sikre opplysninger om setra når det gjelder bruk eller nedleggelse.
Det er bebyggelse på stedet der man antar at setra har vært.

Guddingslivollen
Vårseter til Gudding og Sundby østre, ble brukt i omkring 3 uker før man flytta til sommersetrene. Dette var for å spare tilvekst på heimjorda og før det var tilstrekkelig for i fjellet.
Setra ble nedlagt omkring år 1900, siste åra ble den brukt som vanlig sommerseter.

Guddings- Fern
Her var det to seterlag, Gudding østre og Bjørken på det ene, Lunden og Østgård (i Ness) på det andre.
Siste året Guddings-Fern var i bruk var i 1892, da av Gudding øg Bjørken. Det skulle være Verdalsraset som var årsak til at det ble slutt på seterbruk fra Verdal. Siden ble graset høsta av bønder fra Fersdalen.

Gudmundlivollen
Seter til Væren nordre/østre. Var i bruk fram til 1901, men slått og hamning ble utnyttet i mange år deretter.

Hagavollen
br /> Seter til Haga østre, vestre og mellom.
Skal ha vært i bruk allerede i 1723. Nedlagt omkring 1897.

Hallemsvollen
Seter til Hallem søndre og nordre, senere i 1830-åra kom Skei til og brukte setra sammen med Hallemgårdene.
Setra ble nedlagt i 1882.

Halsetvollen
Seter til Halset. Plasseringa er noe usikker, men opplysninger tyder på at det kan ha vært i dette området.

Hanivollen/Varslottvollen

Harbakvollen (Hellan og Bjartan)
Her er det snakk om to setrer på samme voll. Hellan (østre og vestre i Vuku) og Bjartan holdt seter på samme voll. Hellangårdene slutta med setring mellom 1905 og -10. Bjartan setra til 1916, og setra var senere brukt som hamn for ungdyr og sinakyr.

Haugsvollen nedre
Seter til Østvold og Haugslia.
Det hersker en del usikkerhet og bruk og nedleggelse, men den var i alle fall i bruk i 1849. Det samme gjelder for den andre. Metti Haugsvollen skal ha ligget mellom øvre og nedre.

Haugsvollen øvre
Seter til Østvold og Haugslia.
Det hersker en del usikkerhet og bruk og nedleggelse, men den var i alle fall i bruk i 1849. Det samme gjelder for den andre. Metti Haugsvollen skal ha ligget mellom øvre og nedre.

Haugvollen
Seter til Haugan. Var i bruk før nabosetra, så tidlig som i 1723, nedlagt som seter omkring 1880.

Havervollen
Seter til Borgen, Stiklestad østre og Hegstad. Jøsås vestre hadde seter der før 1853, men retighetene ble overdratt til Borgen. I 1941 eller 42 ble setra tatt opp igjen av flere gårdsbruk, da som hamning, men dette tok slutt like etter krigen.

Heglesvollen

Helbergvollen
Seter til Balgård østre. Siste år den var i bruk som vanlig seter var i 1945.

Helgåsvollen
Seter til Helgås vestre. Nedlagt før 1850.

Hellovollen (Høilovollen)
Eldre seter til Høilo. Setra skal ha blitt nedlagt på grunn av bjørneplage, men det er ukjent når. Den må ha blitt nedlagt ei god stund før 1849, da Høilo er setereier av Sjetthøle da.

Helmovollen
Seter til Helmo.
Nedlagt omkring 1860.

Hestgreivollen
Seter til Hesgrei.
Brukt i svært mange år. De siste 15-20 åra ble den brukt som melkeseter. Melka ble fraktet på tre-drag fram til kjørbar veg og melkelaget tok seg av videre transport til meieriet.

Heståsslættet
Seter til Midtholmen søndre og Midtholmen nordre. Når eksakt den er brukt som seter er noe uklart, men som slåtteeng er den blitt brukt opp gjennom årene, så sent som under krigen. Da ble det satt opp et lite hus av restene av seterbua.

Hofstadsetran (Sjuttudalen)
Seter til Hofstad øvre. Er blitt brukt svært lenge, av Hofstad fram til 1938, siden ble den bortleid, siste bruksår var i 1947.
Skitur til HofstadvollenForan fra v: Knut Ramstad og Petter Aksnes. Bakerst fra v: Ingemar Karmhus, Toralf Eriksen, Signe Josve, Ella Kjesbu, Ola Røseng,
Erling Lund og Kåre Lundsaunet. Legg merke til påkledningen med damer i kjoler og slips på både damer og herrer. Når ukjent.Utlånt av Jørgen Johnsen

Holmlivollen
Seter til Holmli vestre, midtre og østre.
Alle gårdene hadde egne seterhus. Den siste som bruke setra var Holmli vestre, og den var i bruk til ut i siste verdenskrig.

Hoåsvollen
Seter til Reppe.
Setra skal ha blitt nedlagt i 1899.

Husanvoll
Seter til Husan og Nordberg øvre.
Nedlagt i 1886.

Inndals-Fern
Seter til Indal vestre og Indal midtre.
Stedet setra låg var kalt Indalshølet. Nedlagt på 1800-tallet.
I allmenningsbeskrivelsa fra 1787, så ser det ut til å ha vært bare Indal av verdalsgårdene som hadde seter i "Feers alminding".

Inndalsvollen
Seter til Indal østre. Skal ha vært i bruk til 1906.
Ei kort historie: Seterhamninga går langt utpå bratte Rotmoberga. Ein gong skulle det ha vore ein bjørn som hadde kasta seg på ei ku ytterst utpå eit av brattberga. Det vart siste reisa til begge to. Heller ikkje bjørnen hadde tålt denne utforkjøringa.
Å mista ei ku var truleg eit tyngre tap då enn no, men lndalsbonden, eigaren av kua, hadde likevel teke det svært roleg då han kom og såg korleis det stod til. "Ja, ja, det vart da ein ny sleafeld".

Innsvollen østre
Seter til Åsen og Sulstuen vestre.
Ble nedlagt omkring 1850.
Skal også ha vært fast bolig. Se VH årbok for 1950.

Jensåsvollen
<
r />
Svært gammel seter til Vist nedre, men skal også ha vært brukt av Leklem.
Et noe spesielt navn, men en gammel skrivemåte for gårdsnavnet Jøsås skal vere Jensås, fra omkring 1520. Det kan være forklaringa av navnet.

Jermstadvollen
Info fra SETERBOKA

Jervdalsvollen
Seter til Molden og Levring. Skal også ha blitt kalt Molden seter i enkelte skriv. En av de høyest beliggende setrene i Verdal, nesten 500 moh.

Juldalsvollen Østre
Seter til Stiklestad nordre, Halset og Halset vestre, samt Østgrunnan.
Her var det tre seterlag med hver sine hus. Grunnan skal ha kommet hit i 1784.
Siste året det har vært ordinær seterdrift skal ha vært 1934 av Grunnan. Halset skal ha slutta i 1917. Har i senere år vært brukt til ungfehamn og unghesthamn. Grunnan har velholdte seterhus på vollen, kjelsjul og 2 fjøs, og Halset har ei hytte.

Julnesseteren
Seter til Julnesset. Etablert så sent som 1850, men Julnesset skal ha hatt seter lengre ned i bygda før denne ble etablert.
Var i bruk som seter siste året i 1950.

Jøsåsvollen
Seter til Jøsås, etablert før 1723, da Jøsås østre og vestre var bare en gård. Etter at gården ble delt, var det Jøsås østre som hadde setra, Jøsås vestre setret da til Havervollen.
Det står i Seterboka at vollen skal ligge i Indals almenning, men tuftene som er funnet er ca 30 meter inne på Tromsdals grunn.

Kammarvollen
Seter til Ness vestre, nedlagt omkring 1830-40. Men ble leid bort til Stuskin søndre for 10 år.

Karmhusvollen
Seter til Karmhus og Musum lille.
Karmhus er nevnt som setereier i 1787, Musum kom med på 1800-tallet. Det har vært litt av og på når det gjelder setring, men hus har det vært på plassen hele tida og de står fortsatt og er forsåvidt i god stand.
Bilde av vollen

Kleppsetran

Klipavollen

Kluksvollen
Seter til Kluken østre og midtre, og vestre skal også hatt seter like ved.
Det skal ha vært kluken østre som sist brukte sin seter, dette var omkring 1910.

Kløvibustan (Kjøvjanbustan)
Frolseter som ble brukt av Hallan og Heitlo. Nedlagt like før 1900, men brukt som hamning en stund lenger.

Kolstadvollen
Seter til Kolstad vestre og midtre. Skal ha blitt overdratt til Hestegrei i 1834, men denne handelen må ha blitt omgjort, for Kolstad setret hit i 1880-åra. Nedlagt som seter i 1910-15.

Krågseter
Seter til Kråg, men eieren bygslet bort setra til Monrad på Ekle i 1849. Monrad ble senere eier av Kråg. Kråg gikk med i Verdalsraset og da ble Krågseteren brukt av Gren nedre. Det ble søkt i 1943 om å ta opp setra, noe som ble innvilget, men det unntaket at det ikke ikke hamnes med geiter.
I likhet med flere andre slike søknader, ble heller ikke dette noe av.

Krikavollen
Setra var i bruk i 1850-60åra, kor lenge før er det ingen som vet. Skal ha blitt nedlagt omkring 1890-95.
Litt usikker plassering, men etter beskrivelsene er det innenfor et par hundre meters omkrets.

Kulsliseteren
Seter til Kulsli nedre og øvre, og Leirset.
De tre gårdene har hver sine seterhus, og det er ikke kjent når seterdrifta ble nedlagt.

Kvamsvollen
Seter til Kvam. Nedlagt for nokså lenge siden, da Kvam setret til Bellingen sammen med Jøsås i senere år.
Bilde av skiltet på plassen.

Kvelstadenget
Seter til Kvelstad.
I 1849 er vollen oppført sammen med Fåren og Østnes, da disse hadde felles hamning. Kvelstadenget skal ha ligget 500-600 meter sør for Fåravollen, øst for vegen til Tortåsen og Stuskinsvollen.

Kverndalsvollen
Seter til Grunnav vestre og Holmen nedre. Ble nedlagt som vanlig seter i 1895 eller -97. Ble senere brukt til hamning for okser, siste året i 1955.
Huset på vollen er åpent for allmenheten.

Kvernmovollen
Seter til østre del av Væren nordre. Skal ha vært brukt fram til 1855.

Landfallvollen
Navnet tyder på at dette må ha vært en seter til Landfall, i allefal er det sannsynlig fra 1723. Men på kartet fra 1883 er det inntegnet 2 setervoller der, så det er nok flere gårder som har setret dit. Opplysninger tyder på at Lund skal ha setret hit, men i 1723 har Lund hatt seter i hjemtraktene. Lund skal ha vært bruker så sent som i 1890, men da var Landfall vekk for lengst. (1840) Nedre sende skal også ha vært der i 1787. I 1934 ble setra tatt opp igjen av Musumsvedjan, Musumsrønningen, Sende lille og Moan, og det ble gitt tillatelse å setre med geiter.

Landstadvollen
Setra ble nedlagt omkring 1850.

Langdalsvollen
Seter til Stor-Langdalen. Skal delvis ha blitt brukt som vårseter før de flytta til setra ved Skjækervatnet. Setra skal ha ligget litt lenger nord, der det heter Gammel-bustan og Gammelbustad-åsen. Setra skal ha vært i bruk til 1944- eller -45.

Larsvollen
Seter til Sulstuen vestre.
Setra har fått navnet etter at Nils Olsen Sulstuen, etter han overtok begge Sulstugårdene, leide bort setra til Lars Lillevoll fra Fersdalen.

Leinsvollen

Leirfall-Fern
Her var det to seterlag. Leirfald østre sammen med Valstad østre og vestre i det ene laget, og Leirfald vestre i det andre. Det første laget skal ha avsluttet setringen i 1850-60åra. Det andre skal ha vært benyttet så lenge som til 1945.

Levringsvollen
Usikkert opphav, men har nok vært seter til en av Levringsgårdene, før deling og sammenslåing igjen.

Lille Langdalseter

Litjmovollen/Kråksjøvollen
Seter til Lillemoen (Litjmoen) i Sul.
Ble nedlagt i 1880-90åra. Hadde også heimseter vest for LitjKråka.

Lillevollen

Lundavollen
Seter til Elnes, og Elnes østre, Storholmen og Overholmen søndre. Også de to andre Overholmengårdene skal ha hatt seter her. I allmenningskommisjonen av 1787 stor det at 3 Overholmengårder skal ha hatt seter i Kverndals almenning, og det må være her. I 1945 ble det også her søkt om å ta opp seterdrifta, grensene ble fastsatt, men i likhet med andre etableringer på det tidspunktet ble ikke dette noe av.

Lyngsvollen 15
Her har det vært 3 seterlag.
Se i SETERBOKA. Var brukt som seter sist fra 1937 til 1947 av Stiklestad småbrukerlag/seterlag.
Les om kjentmannsmerket.
Under legges det nytt tak i 1941.

Mediåsenget

Melavollen

Melbyvollen
Seter til Melby gnr. 129 bnr. 1,
Ligg godt 1 km nordaust for Grønningen. Står pa kart. Var i bruk under andre verdskrigen. Det er sagt at også Volen-gardane skal ha hatt seter på denne vollen.
Klikk for stort bilde.Dette bildet er tatt på Melbyvollen 23.april 1964 og viser seterhusa(mastu,millomskjol og kjelskjol). Mastu (med torvtak) er revet og resten er resturert til hytte. Mopeden var vanlig framkomsmiddel på stinhard skårrå. Det fortelles at det ble kjørt rundt Hærmannssnasa. Personene på bildet er fra venstre: Tormod Guddingsmo med hunden Bamse, Kåre Kvelstad på moped, Birgit Rotmo på mønet og Kari Guddingsmo Øvrum i ferd med å klive opp.

Haugsvollen Midtre
Seter til Østvold og Haugslia.
Det hersker en del usikkerhet og bruk og nedleggelse, men den var i alle fall i bruk i 1849. Det samme gjelder for de to øvrige Haugsvollene.

Juldalsvoll Midtre (Mettivolln)
br />
Seter til Stiklestad vestre og Midt-Grunnan. Nedlagt i 1880-åra.

Minsåsvollen

Movollen

Mulebustaden

Myrsvoll

Innsvollen nord

Ness-Fern/Sundby-Fern
Seter til Sundby vestre og Ness østre. Stedet der denne setra ligger har navn etter Minsås, Minsåselva. Tidligere var det Minsås som setret hit, men i 1801 overtok Minsås Nessvollen i Hoås almenning. Den ble da hetende Minsåsvollen. Ness skal ha slutta med setring ved Feren i 1830, da gården overtok Stuskinseteren.

Norbergsvoll

Nordbustadvollen Årstad

Nordvollen

Nylundvollen

Musumseter/Nyseteren

Oppemsvollen

Ottmosetran

Overmovollen

Ramsåsvollen

Ryvollen

Rødsvollen

Sagvoldhaugen

Sandsvollen

Semsvoll

Sillersetra/Frolseter

Sirivollen

Sisselvollvollen

Skavhaugvollen

Skeisvollen

Skitholvollen

Skjærsetvoll

Skrovesvollen

Snekkarmosetran

Sognavollen

Stavlundseter
Bilder fra Stavlunden.

Steins-Fern
Seter til Stene nordre og søndre.
Skal ha vært i bruk frem til 1916.

Steinsvollen

Steinsvollen Vårseter

Stiklestadvollen
Seter til Stiklestad øvre gnr. 30 bnr. 1. Iåg på leksdals allmenning opp under åsen straks ovafor «Stiklestadmyra« og på øvre sida av allmenningsvegen. Målt etter vegen blir det ca. 600 m nord for allmenningsgrensa.
Les mer (test).

Storlunsætra

Stormovollen

Storstadseter

Storvukuseteren

Strokkvollen

Stuskinsvollen

Sundbyliavollen

Sunnihølet

Surrusvollen

Svesetran

Sørmosetran

Sørvollen

Tillervollen

Tinnsetra

Tjyvdalsvollen

Tortåsvollen
Gps-posisjon: 63.695681 / 11.710216 Seter til Uglen gnr. 32 bnr. 1.
Husa på denne setra låg litt aust for husa på dei to andre Tortåsvollane. Når ho var i bruk eller vart nedlagt, er ikkje kjend.
I matr. frå 1723 heiter det for Uglen: "— seter 1,5 mil fra gården samt endnu en "kaldet Wærøe", Væra, 7 mil fra gården." (Den siste var Sisselvollen.)
Flere bilder fra vollen.
Historielaget på tur den 15/8-2017.
Du kan zoome ut og inn i kartet.

Tronesvoll

Tronsmoseteren

Tråssålivollen
I likhet med Fagerlivollen var dette seter til Garnes. Senere setret Garnes til Sognavollen.

Tusetvollen

Tverråholmansr

Vangstadvollen

Vestgårdsvollen

Vist seter

Vollavollen Skj.

Vollavollen Forl.
Vollavollen Forrl.

Vukuvollen

Ydsevollen

Yssevollen

Åkerhusvollen

Årstadenget

Østvollseter

Åbofjellet 1
Moltåret 1997. Snorre og Atle Skavhaug.

Åbofjellet 2

På sykkel ned Norges flotteste sykkelsti.

Ned Verdalselva på isflak.
Får du ikke opp "Full skjerm"? Klikk på "Youtube først".

Barfrosttur til midtre Orvilltjøinn.
Får du ikke opp "Full skjerm"? Klikk på "Youtube først".

Et sommerminne fra Vera i 1930-åra.
Får du ikke opp "Full skjerm"? Klikk på "Youtube først".

BEVERLIV I TROMSDALEN

Vi sykler opp Levangerelva.

Ørtugtjønna
Ørtugtjønna - Gps-posisjon: 63.897173 / 12.135379
Les mer om hytta her

Billingen
Les mer om hytta her

Bryggnesset
Bryggnesset- Gps-posisjon: 63.759293/ 12.180380
Les mer om hytta her

Fiskløsningen
Fiskløsningen - Gps-posisjon: 63.778631 / 12.239035

Grønningen

Kråksjøen

Lakavassbu

Storbekkdalen
Storbekkdalen - Gps-posisjon: 63.876345 / 12.286253

Sulsjøan

Bjarnetjønna
Bjarnetjønna- Gps-posisjon: 63.885102 / 11.336059

Verdølatun
var første tomta til Verdal museum og lå ved Bakketun. Husene her vart flytta til museet på Stiklestad i 1951/52.
Klikk og hør Rudolf Holmvik forteller om Verdølatun.

Baglan-Baglan

Baglan-Baglan nordre

Baglan-Bagllokalet

Baglan-Baglmoen

Baglan-Bjørklund

Baglan-Dalum (Baggelmelen)

Baglan-Dyrholthaugen

Baglan-Elverum

Baglan-Forset

Baglan-Larsplassen

Baglan-Litun

Baglan-Livheim

Baglan-Lundby

Baglan-Moen

Baglan-Myrset

Baglan-Norum

Baglan-Norumsmo

Baglan-Rabben I bnr 15

Baglan-Rabben I bnr 22

Baglan-Raustuggu

Baglan-Sarasand

Baglan-Siriplassen

Baglan-Skjelstad

Baglan-Solberg

Baglan-Vegheim

Baglan-Veie

Baglan-Veie vestre

Baglan-Veimo

Balhall-Balhall

Balhall-Bergplassen

Balhall-Ner-Sveplassen

Balhall-Sveberg

Berg lille-Berg lille

Berg lille-Bergly

Berg lille-Bergsveet

Berg lille-Fjell

Berg lille-Fjelltun

Berg lille-Fredheim

Berg lille-Heimly

Berg lille-Hellem

Berg lille-Håbet

Berg lille-Kjellarhaugen

Berg lille-Knausen

Berg lille-Liberg

Berg lille-Lillebergsmoen

Berg lille-Løkken og Vibjørg

Berg lille-Nybo

Berg lille-Persaunet

Berg lille-Sandvold

Berg lille-Sandvold nordre

Berg lille-Sandvold østre

Berg lille-Smestad

Berg lille-Solvold

Berg lille-Sveet

Berg lille-Trøa

Berg østre-Aasly

Berg østre-Bakkan

Berg østre-Bakken

Berg østre-Berg lille vestre

Berg østre-Berg mellom

Berg østre-Berg østre

Berg østre-Berg østre før 1895

Berg østre-Bergly

Berg østre-Bergly vestre

Berg østre-Bjørnstad

Berg østre-Blybakken søndre med Nikolaiplassen

Berg østre-Einmo

Berg østre-Flatvoll

Berg østre-Graven

Berg østre-Graven vestre bnr 7

Berg østre-Graven ytre

Berg østre-Graven østre

Berg østre-Haugan

Berg østre-Haugseth

Berg østre-Krokstad

Berg østre-Nordberg

Berg østre-Skogly

Berg østre-Solglimt og Solglimt søndre

Berg østre-Stamphusmyra

Berg østre-Strand bnr 11 og 27

Berg østre-Strand østre

Berg østre-Sørberg

Berg østre-Sørberg II

Berg østre-Torestad

Berg østre-Valbakken

Berg østre-Valborg

Berg østre-Vang

Berg østre-Vangbakken, Solvang og Solvang søndre

Berg østre-Vangberg

Berg østre-Vårheim

Berg østre-Vårtun

Berg østre-Østmo

Berg østre-Østvik

Berg østre-Østvold

Berg østre-Øyen

Berg-Bakkenget

Berg-Berg søndre

Berg-Berg vestre

Berg-Blybakken

Berg-Blybakken østre bnr 9

Berg-Blybakkvald

Berg-Flaten

Berg-Fætten

Berg-Granly

Berg-Grønneng

Berg-Grønvoll

Berg-Lillesand

Berg-Sandberg

Berg-Sandbu

Berg-Skogbryn

Berg-Valbekkmoen

Berg-Vestvik

Dyrhaugen i Ramsås almenning

Flåtten-Flåtta

Flåtten-Flåtta II

Flåtten-Flåttamarka

Flåtten-Flåtten

Flåtten-Rostad søndre (Rostan)

Flåtten-Rostadstuen

Flåtten-Solheim nordre (Solheim sanitetshus)

Fætten-Fætten

Fætten-Sandmo

Fætten-Solheim

Hallan søndre-Hallan Vestre (Vester-Hallan)

Hallan søndre-Haugåsen

Hallan søndre-Moen

Hallan søndre-Nyrud

Hallan søndre-Storbakken

Hallan søndre-Sør-Hallan

Hallan-Bjerkli

Hallan-Blybakken

Hallan-Brentmoen

Hallan-Granlund (Hallmarka)

Hallan-Hallan mellom (Mellom-Hallan)

Hallan-Hallan nedre (Ner-Hallan)

Hallan-Hallan østre og nordre (Nord-Hallan)

Hallan-Halle

Hallan-Halle Annex kyrkje

Hallan-Indlægget

Hallan-Kjerkåkeren fra 1831

Hallan-Skilletun

Hallan-Sørheim

Hallan-Vestli

Heitlo-Bakken (Sørenbakken)

Heitlo-Grøttingplassen

Heitlo-Heitlo

Hello-Antonplassen

Hello-Haugen

Hello-Heggaplassen

Hello-Hello

Hello-Knausen

Hello-Knutsplassen

Kjæran-Asplund

Kjæran-Brauta

Kjæran-Elvenes

Kjæran-Elvestad

Kjæran-Flottmo

Kjæran-Furulund

Kjæran-Grindheim

Kjæran-Karlsrud

Kjæran-Kelso

Kjæran-Kjæran

Kjæran-Kjærfætten

Kjæran-Langsrud

Kjæran-Myrmo

Kjæran-Myrstad

Kjæran-Sandåker

Kjæran-Sverresborg

Kjæran-Torsheim

Kjæran-Trustad

Kjæran-Vestly

Kjæran-Vestly nordre

Kjæran-Vestmo

Kjæran-Vestvoll

Kjæran-Viborg

Kjæran-Østly

Leirfall vestre-Fargeranebakken

Leirfall vestre-Leirfall vestre

Leirfall vestre-Nesjan

Leirfall vestre-Nyhaug

Leirfall vestre-Stuevold

Leirfall vestre-Sørmarka (Skorsetstuggu)

Leirfall østre-Bekkevold

Leirfall østre-Kaarvold

Leirfall østre-Krika

Leirfall østre-Leirfall østre

Leirfall østre-Myra

Leirfall østre-Ovnen

Mellom-By-Bymoen

Mellom-By-Mellom-By (By nordre vestre)

Mellom-By-Myre

Mellom-By-Myre nordre

Mellom-By-Ner-By (By nordre østre)

Mellom-By-Viborg

Mellom-By-Voll (Veien)

Molberg-Molberg

Molberg-Molberggjerdet

Nygård-Nygård

Nygård-Nygårdsvald

Ravlo-Dalbakken (Hansplassen)

Ravlo-Dalibækkplassen

Ravlo-Edvartplassen

Ravlo-Farmen

Ravlo-Ravlo vestre

Ravlo-Ravlo østre

Ravlo-Ravlosaga

Ravlo-Sigridplassen

Ravlo-Øver-storplassen

Rein-Rein

Rein-Rein før 1926

Rein-Reinsberg

Rein-Reinsve

Rindsem-Bakke

Rindsem-Bilmo

Rindsem-Bruheim

Rindsem-Elvebakk

Rindsem-Elvetun

Rindsem-Elvheim

Rindsem-Fagerli

Rindsem-Heimtun

Rindsem-Lergård (Leirgjalet)

Rindsem-Lergård søndre

Rindsem-Myrvang

Rindsem-Nordgård

Rindsem-Nyborg

Rindsem-Rindsem mølle

Rindsem-Rindsem nedre (Ner-Sjem)

Rindsem-Rindsem nordre

Rindsem-Rindsem øvre (Øver-Sjem)

Rindsem-Rinnmo

Rindsem-Skoglund

Rindsem-Skogtun

Rindsem-Valbekken (Shelltomta)

Rindsem-Valnes

Rindsem-Vanebo

Rindsem-Ystgård

Rindsem-Østheim

Risan-Haugen

Risan-Risan

Risan-Rishaugen

Søråker-Busveet

Søråker-Litun

Søråker-Solheim søndre bnr 2

Søråker-Søraker før 1800

Søråker-Søråker

Valstad-Maustad

Valstad-Midtun

Valstad-Mo

Valstad-Råa

Valstad-Slåttsveet

Valstad-Tjurruhaugen

Valstad-Valset

Valstad-Valstad søndre (Valstadsvedjan)

Valstad-Valstad vestre

Valstad-Valstad østre

Valstad-Valstadmoen forsamlingshus III

Valstad-Valstadmoen I

Valstad-Valstadmoen II

Valstad-Valstadråa (Ragnhildstuggu)

Valstad-Valstadsvedjan- Greteberget

Valstad-Vestrum

Valstad-Vie

Valstad-Viåker

Valstad-Østby og Østby søndre

Vinne-Granmo

Vinne-Kirksletta (Vinne kyrkje)

Vinne-Sandheim

Vinne-Sanne

Vinne-Solnes under Rosvoll

Vinne-Vinne

Vinne-Vinnesmoen bnr 2

Vinne-Vinnesmoen bnr 8

Øver-By-Byalia (Vinne samfunnshus)

Øver-By-Byasannan (By vestre)

Øver-By-Bymoen

Øver-By-Grindstad

Øver-By-Karenstuggu

Øver-By-Lysaker

Øver-By-Myrbakken I

Øver-By-Myrbakken II (Reinan)

Øver-By-Olaplassen (Bymoen)

Øver-By-Skogly

Øver-By-Smedbakken

Øver-By-Storøra I

Øver-By-Storøra II

Øver-By-Øver-By (By søndre) bnr 1

Verdal-3000 år på 90 minutter - ved Tor Matin Nordtømme. (to videoer)
**Verdal bibliotek**
Tor Martin Nordtømme - 3000 år på 90 minutter
3000 år på 90 minutter del 1.
3000 år på 90 minutter del 2.

eroekez
M eba.xplz.verdalsportalen.no.efq.cq zolendronate paraesthesia, in-situ [URL=http://sunsethilltreefarm.com/prednisone-from-canada/ - [/URL - [URL=http://rdasatx.com/cialis/ - [/URL - [URL=http://csicls.org/drugs/viagra/ - [/URL - [URL=http://sunsethilltreefarm.com/viagra-canada/ - [/URL - [URL=http://inthefieldblog.com/prednisone-price/ - [/URL - [URL=http://primerafootandankle.com/viagra/ - [/URL - [URL=http://csicls.org/tretinoin/ - [/URL - [URL=http://outdoorview.org/item/cialis-best-price/ - [/URL - [URL=http://driverstestingmi.com/pill/levitra/ - [/URL - [URL=http://otherbrotherdarryls.com/levitra/ - [/URL - [URL=http://inthefieldblog.com/molnupiravir/ - [/URL - - [/URL - [URL=http://dentonkiwanisclub.org/product/lasix/ - [/URL - [URL=http://rdasatx.com/xenical/ - [/URL - [URL=http://inthefieldblog.com/bactrim/ - [/URL - [URL=http://techonepost.com/pill/cialis/ - [/URL - [URL=http://techonepost.com/pill/canada-cialis/ - [/URL - [URL=http://texasrehabcenter.org/item/nizagara/ - [/URL - [URL=http://silverstatetrusscomponents.com/item/priligy/ - [/URL - [URL=http://ifcuriousthenlearn.com/strattera/ - [/URL - chattering melphalan auditory http://sunsethilltreefarm.com/prednisone-from-canada/ http://rdasatx.com/cialis/ http://csicls.org/drugs/viagra/ http://sunsethilltreefarm.com/viagra-canada/ http://inthefieldblog.com/prednisone-price/ http://primerafootandankle.com/viagra/ http://csicls.org/tretinoin/ http://outdoorview.org/item/cialis-best-price/ http://driverstestingmi.com/pill/levitra/ http://otherbrotherdarryls.com/levitra/ http://inthefieldblog.com/molnupiravir/ http://dentonkiwanisclub.org/product/lasix/ http://rdasatx.com/xenical/ http://inthefieldblog.com/bactrim/ http://techonepost.com/pill/cialis/ http://techonepost.com/pill/canada-cialis/ http://texasrehabcenter.org/item/nizagara/ http://silverstatetrusscomponents.com/item/priligy/ http://ifcuriousthenlearn.com/strattera/ approximates vocabulary.
Gafsa

Fikseraset

Kvammeraset

Leirådalsraset

Skogtrøa
Skredgropen en nesten sirkelformet med en trang åpning eller skredport mot syd. Diameteren på gropen er ca. ½ kilometer. Skredporten er ikke bredere enn noen ti-talls meter. Den er en smal passasje med fjell på begge sider.
KLIKK her for å høre Øystein Walberg fortelle om denne spesielle rasgropen.

Aksnesraset 1500
I og med at Aksnes lå øde i 1520, og kanskje noen år etter det også, er det rimelig å tro at raset må ha funnet sted før 1520. Hvor lenge før, er ikke godt å si, men det forhold at man begynte å ta jorden i bruk igjen rundt 1550, kan tyde på at det må ha gått noen år. Kanskje kan vi formode at raset gikk en gang ved århundreskiftet 14/1500.

Guddingrasene

Rasminne
Rasminnet på Lysthaugen.
Les om rasminnet på Lysthauen
Øystein Walberg forteller om Verdalsraset.

Bergylen
Les mer om Bergylen

Blokkhuset
Les mere om Blokkhuset

Galleri Nord
Les om Galleri Nord.

Galleri Sør
Les om Galleri Sør

Vaterholmen leir
Les om Vaterholmen leir

Graaryg Skanse ved St. Olavs bro
Graaryg skanse
Graaryg skanse i 1905. Sparbuske Landstormeskadron på grensevakt ved St. Olavs bru i 1905. Her ble det gravd skyttergraver som er godt synlig i terrenget ennå. Blant soldatene gikk denne vaktposten under navnet Graaryg Skanse.

Steinsdalen skanse
Les mer om Steinsdalen skanse

Stene skanse
Oppbygd forsvarsanlegg med pallisader. Anlegget var på 1,5 km. Det har også før 1611 vært skanseoppbygging, men utforminga er ukjent.
Under Kalmar krigen i 1611 ga kongen i København ordre om at lensherren i Trondheim, Sten Bilde skulle stenge passene mellom Sverige og Norge med skanser. Under Sulfjellet ved Stene skulle det oppføres en skanse, og der skulle bønder fra Verdal, Skogn, Inderøy og Ytterøy prestegjeld holdevakt. Det var kanskje erfaringer fra sjuårskrigen 1563-1570 som spøkte i nordmennenes tanker når slike sperringer ble bygget. Da hadde svenske soldater marsjert over grensa til Trondheim. Trøndelag var uten forsvar, og krigsfolkene kunne uhindret plyndre landsdelen. Stene skanse ble bygget slik at hele dalen ble sperret. senere Stene skanseble brukt i forbindelse med gjenerobringen av Trøndelag i 1658-1660, senere ble den brukt i forbindelse med Karolinernes hærtog i 1718. Stene skanse var et imponerende byggverk, det var en sammenhengende palisader fra foten av Steinsvåttåen til berget på sør siden av Trongdøla.1658 Trøndelag og Kristiansten festning hadde vært hærtatt i 7 mndr. Norske styrker under ledelse av major Eilerik Visborg stoppet svenske unnsetningsstyrker på veg til Trondheim. Resultatet ble at Krisitansten festning falt og Trøndelag kom igjen på norske hender1718 Den stor nordiske krig. General Armfelt med sine karolinere erobret Stene Skanse. 1807-1814 Det antas at stedet også hadde betydning under kommandotiden.

Fånettjønna ved Seter
Gapahuk ved Fånetttjønna, på veg fra Langmyra mot Høysjøen.

Malså Gruver

Høysjøen

Vassdalstjønna

Breivatnet Åbofjellet
Breivatnet Åbofjellet:63.68591 / 12.29439

Tømmersjøen

Haukåvatnet

Stortjønna i Vera
Stortjønna i Vera. Tilrettelagt for rullestolbrukere. GPS: 63.80517 / 12.2837

Kverndalsvollen
Kverndalsvollen. Åpen setervoll. 63.74272 / 12.02956

Tortåsvollen
Tortåsvollen. Åpen setervoll. 63.69634 / 11.71087

Ramsåsvollen
Tromsdalsopplevelser. Hus med takoverbygg.

Kalvdalen i Kverndalen
Gamme satt opp som erstatning for nedfalt koie. gps: 63.74868 / 11.98222

Nedenfor Fagerlivollen
Gamme ved Pilgrimsleden fra Sul til Vuku. Kanskje nedlagt lei. gps: 63.71651 / 11.91236

Stav/Reppe
Stav skal være den gården Olav Haraldson hadde siste natterasten før slaget.
Forskning viser at gården kan ha ligget nord for Reppe under en bratt skrent, navnet tyder også på det.
Nedenfor gården rett over Brandhaugen, ca. 10-15 m rett opp, var det en stor myr som Olav brukte til å mønstre hæren før avmarsj.
Reppe er en gammel gård i bygda, som har hatt skiftende eiere, i dag er det målestasjon for meteorologisk institutt her.
Videre til Vuku har vi gårdene Stuskin, Lunskin, Auskin og Breding.

Geilen med Geilsteinen
Øverst ser vi Geilen, mot vest.
I midten ser vi handa som peker på steinen med inskripsjon.
Neders ser vi steinen med inskripsjonen, forsterket med rødt i Photoshop. Som vi ser, er det en "morosamgut" som laget en ny i 1996. 200 år etter den første.

Storøra (Doppeland)
Dette stedet finner du på "Vinnesiden" av elva - 200 øst for Asfaltverket. Gå Kjæran tursti gjennom Folkeparken, under Jernbanebrua og til bru over Kjærankila. Her går du rett fram langs avlingsvei og svinger etterhvert til venstre ned mot elva. Følg elva ca 200 meter oppstrøms og ta retning mot asfaltverket. Sving inn på skogssti til venstre like før asfaltverket. Når du kommer til en gammel elvemel tar du av til venstre. Etter ytterligere 3-400 meter kommer du til et åpent område, en plen med benker og bord. Her er også bademuligheter. Ikke rør bregnene!

Bumerkerstein
3 Steiner med runer og bumerker.

Inskripsjon Kråksjøvegen
Innskripsjon i fjellet, navna på de som bygde vegen.

SkriftKongsstuggu
Inskripsjon i fjellsida.

Merkestein Tverrå
Grensemerke mellom Verdalsbuket og Staten.

Gjeterstenen Marsteinvola
Bilde nr 2
Bilde nr 3
Bilde nr 4

Høgfjellstøtta
Kadil
Høgste punkt på vegen.

Rollsjøan

Åkersetran
Kadil

Finnheimen

Innsdammen
Innsdammen og mellomriksvegen
Innsdammen ble bygd i 1912. Som en ser var det grusveg med krappe svinger og stabbesteiner som sikring. Fjellet til venstre er Hyllklumpen.

Dammen ved Nordre Drivsjø
Restene av fløtingsdammen ved Drivsjøen Nordre.
Dammen ble bygd i 1915 i forbindelse med tømmerfløting i Juldøla.

Bulleråsdammen
Bulleråsdammen. I Bulleråsvatnet til Lundselva.

Holtjønndammen
Holtjønndammen. I Holtjønna, til Lundselva.

Mevassdammen
Mevassdammen. I Mevatnet, til Lundselva.

Fånettdammen:
Fånettdammen. I Fånettjønna, til Lundselva.

Bellinglundammen
Bellinglundammen. I Bellingslunet, til Inna.

Lundammen i Målså
Lundammen i Malsåa.

Juldalsdammen
Juldalsdammen i Juldøla, til Helgåa.

Storlundammen
Storlundammen, kombinert dam og bru like ovenfor dagens Stolunbru i Helgåa.

Kalvdalsdammen
Gps-posisjon: 63.748819 / 11.980445 Kalvdalsdammeni Kverna ble bygd av Værdalsbruket i 1921 for å få nedfløtt tømmer som var kjøpt i almenningen. Dammen var ca 60 m. Stedet ligger en 2-3 km nedenfor Kverndalsvollen der elva forlater myrene. En damkoie ble bygd like ved på nordsiden av elven, antagelig på samme tid. Koia er falt ned og dammen er borte. En teori er at siste rest av den gikk ut under storflommen jan/febr 2006 etter at en isdemning hadde bygd seg opp ovenfor. Når den brast ble det enorme vannmengder som gikk ut i Kverna og det igjen var årsaken til den høye vannstanden i Vuku. Myrene ovenfor dammen og opp til Kverndalsvollen blir et stort basseng. Om denne teorien medfører riktighet er usikkert, men det som er sikkert er at dammen er iallfall borte. Kilde om dammen, Værdalsbrukets Historie.Utlånt av Værdalsbruket.
Flere bilder fra kalvdalsdammen

Kverndalsdammen
Kverndalsdammen. I Kvernsjøen, til Kverna.

Liadammen
Liadammen. I Trongdøla ved Liamyra.

Høysjødammen
Høysjødammen. Utløpet av Høysjøen, til Malsåa.Gps-posisjon: 63.857580 / 11.918998

Bauta Vinne kirke

Visborgstøtta

Hustufter Hilmar Buran
Tufter etter boligen som Hilmar Buran (1893-1988) bodde i da han hogg tømmer her like etter siste verdenskrig.

Risvatnet

Bjartnestjønna

Floåsen

Stubbsetertjønna

Leirsjøen

Lundselva

Klüversteinen på Bjartnes
Innskripsjonen på steinen
Gravlunden i Åkeren

Gravlund for Klüver på Bunes.
Gravlund for Klüver på Bunes. (Gpspunkt: 63.8380628/11.6413908)
Gravstedet ved Bunes.

Stiklastadir
Les mer om Stiklastadir

Stiklestad kirke
Les mer om Stiklestad kirke.
Øystein walberg forteller.
Flere bilder med tilknyting til kirken.
VR-bilde av kirken <= KLIKK på bildet!

Stiklestad nasjonale kultursenter
Stiklestad Nasjonale kultursenter.
Les mer om kultursenteret som ble åpnet i 1992

Stiklestad hotell
Les mer om hotellet.

Telthuset
Les mer om telthuset.

Molåna
Les mer om Molåna

Hegstadmarka
I de sentrale delene av Verdalen er det registrert over 750 gravhauger.
Mange av dem er uvanlig store, og fleire ligger i nærheten av Stiklestad. 2 km nord for Stiklestad ligger gravfeltet Hallemsmarka med til sammen 80 hauger, og 1,5 km østover ligger Hegstadmarka med monumentale storhauger og fem hustufter.
Øystein walberg forteller om Hegstad.

Hallemsmarka
Les mer om Hallemsmarka

Verdalsraset
Bilder fra rasområdet.

Kvislakanalen

Brokskitbekken

Bjørkbekken

Follobekken

Eklobekken

Leiråa

Rinnleiret

Litj-Bellingen
Litj-Bellingsdammen. I Litj-Bellingen, til Inna.

Stor-Bellingen
Stor-Bellingsdammen. Utløpet av Stor-Bellingen, til Inna.

Risvatnet
Dammen i utløpet av Risvatnet, til Inna.

Kleivmyran ved Stormoen
Kleivmyrsdammen til Inna.

Sørveresvassdalen
Sørveresvassdalen, reservoar til Veresvatnet for raskere fylling.

Ørvilltjønna
Ørvilltjønna, reservoar for raskere fylling av Veresvatnet.

Auretjønna
Auretjønna, reservoar for raskere fylling av Veresvatnet.

Tronsmovassdalen
Tronsmovassdalen, reservoar for raskere fylling av Veresvatnet.

Øvre Stamntjønna i Tverråa
Øvre Stamntjønna i Tverråa, til Helgåa. (Usikker plassering da alt er borte.)

Nedre Stamntjønna i Tverråa
Nedre Stamntjønna i Tverråa, til Helgåa.

Damtjønna i Tverråa
Damtjønna i Tverråa til Helgåa. (Usikker plassering da alt er borte.)

Fiskløsningen (Vera)
Dam i Fiskløsningen i Vera. Djupdalsbekken til Helgåa.

Karitjønna
Karitjønna i Vera. Djupdalsbekken til Helgåa.

Tverråtjønna
Tverråtjønna til Juldøla og Helgåa. (Usikker plassering)

Øvre Juldalsdammen
Øvre Juldalsdammen til Juldøla og Helgåa. (Noe usikker plassering)

Skjækerdammen
Skjækerdammen øverst i Skjækra til Helgåa.

Øvre Dyrådam
Øvre Dyrådammen til Skjækra og Helgåa.

Nedre Dyrådammen
Nedre Dyrådammen i Skjækra ved Nikkelgruvan til Helgåa.

Fiskløsningen (Malså)
Fiskløsningsdammen til Malså og Helgåa.

Holmliseterdammen
Holmliseterdammen i Malså til Helgåa.

Litjdammen/Nydammen
Litjdammen/Nydammen i Malsåa til Helgåa.

Langtjønndammen
Langtjønndammen i Malsåa til Helgåa.

Slagdammen i Holtjønnbekken (Usikker plassering)
Slagdammen i Holtjønnbekken. Usikker plassering da intet er igjen. Til Lundselva

Lyngsburet
Les om Lyngsburet.

Kongsstuggu
Les mer om Kongsstuggu

Snekkarstuggu
Les mer om Snekkarstuggu

Bjønnmelburet
BJØNNMELBURET
Les mer om Bjønnmelburet

Ådalsvollburet
Les mer om Ådalsvollburet

Levringslåven
Les mer om Levringslåven

Smia og tørkhuset
Les mer.

Kverna
Les mer om Kverna

Husmannsplassen
Les mer om Husmannsplassen

Bakeri og krambu
Les mer om Bakeri og krambu

Badstua
Les mer om Badstua

Olavshaugen
Les mer om Olavshaugen
Bakken foran Olavsstøtta

St. Olavs kapell
Les mer om St. Olavs kapell
Øystein Walberg forteller

Hellige Olavs kapell
Les mer om Hellige Olavs kapell

Leikarstua
Les mer om Leikarstua

Gjesteloftet
Les mer om Gjesteloftet

Spelamfiet
Les mer om spelet om Heilag Olav
Stort bilde
Bilde fra 50-åra

Rytterstatuen
Les mer om Rytterstatuen
Stemningsbilde av statuen.

Gjersinghuset
Les mer om Gjersinghuset

Hermannshuset
Les om åpninga av Hermannshuset

Almoåsstuggu
Les mer om Almoåsstuggu

Moksneslåna
Les mer om Moksneslåna

Prestegårdsburet

Vegvokterboligen
Les mer om Vegvokterboligen

Strådalssaga
Les mer om Strådalssaga

Jamtløene
Les mer om Jamtløene

Gapahukene

Uthuset til vegvokterboligen
Uthuset er en rekonstruksjon av en gammel uthusbygning fra Vemundvik ved Namsos. Utvendige mål er 11,7×5,7m. Materialene er delvis fra uthuset på Vaterholmen og en gammel låve på Hallem ved Stiklestad. Taksteinen er fra den gamle prestegårdslåna i Vuku og ei gammel masstue fra Stuskin. I uthuset hadde vegvokterfamiliene buskapen sin, som oftest ei ku, en gris og noen høner. Tunet ved vegvokterboligen fikk litt ny form i 1999. Da vart det oppsatt gjerde med grinder og det vart laga en stokkbekk og ei vassbrye for hest.

Jernvinneanlegget
Les mer om Jernvinneanlegget

Melkrampa
Vegvesengarasjen

Uthus
Uthuset

Masstua

Lager / utstilling

Stabburet til vegvokterboligen
LStabburet til vegvokterboligen

Slagstedet
Les mer om Slaget på Stiklestad 1030
Øystein Walberg forteller

Kirka på Haug.
St. Andreas kirken lå på platået sør for vegen og var fylkeskirke helt til på 1300- tallet
da den måtte fraflyttes fordi elva grov seg under kirka.
Les mer om St. Andreas kirken
Øystein Walberg forteller.

Ydseelva

Rambowski-steinen
Rambowskisteinen.

Haug
Les om Haug

Skysstasjon (tog)
Bilde av Verdal skysstasjon.
Fakta om Verdal stasjon.
Togtider

Skysstasjon (buss)
Bilde av tog- buss- og taxi-stasjon.
Rutetabell for buss
Street view.

Skysstasjon (taxi)
Bilde av tog- buss- og taxi-stasjon. Verdal taxi på Gule sider Street view.

Fernandofrisørene
Frisør Amfi
Fernandofrisørene på Facebook

Betty Blue frisør
Hjemmeside
Bilde av Bluesgården
Streetview

Salong Michel frisør
Gule sider

Vinne Salong frisør
Vinne salong frisør
Gule sider

Hårtoppen Dame- og Herrefrisør
Gule sider

Bunnpris øst

Rema Amfi

Coop Mega

Bunnpris vest

Coop extra

Coop prix

Rema Boby'n

Hydro Texaco

Esso

Shell Vinne

Vuku bilsenter
Vuku bilsenterCircle K
Bilverksted - Bilberging tlf: 74 07 09 16
Hjemmesiden til Vuku bilsenter
Streetview

Rema nordsia
Kontaktinformasjon.

Autotrade

Madsen bil

Bilhuset Visborg
Bilhuset Visborg.
Hjemmeside

Prøven bil
Prøven bil.
Hjemmeside

Veimo & Molde Eftf AS

Servicekontoret Verdal kommune
Hjemmeside Verdal kommune

Kulturkontoret i Verdal kommune.
Kulturkontoret holder til i Tindved kulturhage
Hjemmeside Verdal kommune

Verdal kino
Program ved Verdal kino

Trøndelag Teater

Verdal hotell

Stiklestad Park Hotel AS
Stiklestad Park Hotell AS

Stiklestad hotell
Scandic Partner Stiklestad Hotell

Sykkel Stiklestad - sentrum

Sentrum - Trones
Sykkel sentrum - Trones

Sykkel XY - Stiklestad
Sykkel XY - Stiklestad. Sykler langs elva oppstrøms.

Sykkel XY - Vinne
Sykkel XY - Vinne.
Sykler over Tindbrua - tar av under brua og gjennom Folkeparken.
Sykler langs elva og tar av mot Vinne samfunnshus.

Tra Amici +
Tra Amici - Verdal stasjon

Ørens meieri
Ørens meieri Amfi

China Palace restaurant

Mei og dei Amfi

Siciliana restaurant og pizzeria

Verdal Spiseri

Innherredsbakeriet AS

Verdal kabel TV

Stene skanse
Les om Stene skanse: KLikk her.

Kontantautomat Amfi
Kontantautomat amfi
Streetview

Kontantautomat Åsen sparebank

Kontantautomat Sparebank1

Kontantautomat Mega

Breeze Grønn Frisør AS

Gravhaug og stein i Vinne.

Gravhaug ved Baglan gård
sdfsdkfh kksdh hsdfk fhksdhkhf khkdf jlsljlsk ksdljkj hsdkhfhrkhf

Gravhaug i Kjærhaugen
dhshfk shfsdkf hksdhfkhs kfh khdfjkhksdhkh khs khf h

Gravhauger på Trones
Trones var også et viktig maktsentrum før vikingtiden, noe flere større gravhauger er et bevis på. Halvøya er grovt sett delt i to: «Sørskaget« og «Nordskaget«, hvor de fleste boligene ligger på nordsiden.

Tomtberget
kadillan
Utsikt utover Vuku og nedover bøgda. Adkomst via Årstadbakkan over Gretehella, eller via Sagmoen. (Bratt).

Lysthaugen
kadillan
Utsiktspunkt til nordre side av område for Verdalsraser. Siktepunkter til enkelte gårder.
Turistattraksjon.

Gjermstadhøgda
kadillan
Utsiktspunkt til søndre deler av område for Verdalsraset. Siktepunkter til enkelte gårder.
Turistattraksjon.

Sofiesteinen
Messingplate på steinen hvor Sofie Nilsdatter Åsan (1884-1894) fra Inndalen ble funnet død. Gps-posisjon: 63.63632 / 11.57118 Les historia om Sofie her. Les om avdukinga av minneplata her.

Sigurdsteinen
Minnestein over gjetergutten Sigurd Guddingsmo.
Sigurd Sefaniasen Guddingsmo (1892-1907) var gjeter på Leirfall-fera. Denne sommeren gikk han også for presten i Stiklestad kirke og skulle konfirmeres samme høst. Den turen en gang per uke tok ca 17 timer! Da ulykken skjedde hadde det regnet kraftig i området i 2 døgn og elver og bekker var flomstore. På veg innover var han innom i Buran hvor han ble advart mot å fortsette turen. Sigurd trosset advarslene og fortsatte mot Leirfall-fera. Da han skulle krysse Heståa ved Kammarvaet, har det gått galt og Sigurd ble tatt av vannmassene og ført med strømmen nedover Salthammerfossan og ble funnet noen dager senere ute på myrene mot Reinssjøen.
I Nordre Trondhjems Amtstidende av 12. august 1907 kan en lese: "Liget var sterkt forslaaet da hele elvebunden nedover er opfyldt af store stene. Liget var ført med strømmen en temmelig lang strekning".
Les om avdukinga av steinen her.

Dragonen på Levring
br />
Minnestein etter Stor-Ingvald, som falt her i slaget mot Karolinerne i 1718.
Minnesmerke.

Ole Skavhaug
br />
Minne om Ole Skavhaugs heltedåd i 1806
Heltedåden besto i å fange de to svenske morderne som drepte nesten en hel familie på gården Garnes. Han nådde dem igjen inni Hammardal nord for Østersund og brakte dem tilbake til Verdal sånn at de ble stilt for retten og dømt til døden.
Minnestein, Reist av Inndal ungdomslag i 1906.

Tacksamhet 1825
Minnestein etter at Jämtlands regiment var på fredsmessig manøver på Stjørdalshalsen i 1825. Dette skal ha vært første gang av svenske soldater kryssa grensa mot norge uten å ha fientlige hensikter.
"Da dette Regiment drog tilbage over Riksgrændsen opreiste det en meget stor Sten paa en Grundmuur ved Siden af Carl Johans-Veien hvor Fjeldet begynder, og anbragte paa dens flade Side: TACKSAMHET 1825".

Frukoststeinen

Bautaene på Trones
Bautaene på Trones.

Langnesskogen

Klokkesteinen på Ytterøya.
Bautasteinen på Eide står i dag på en gravrøys, like ved veien. Deler av røysa er forsvunnet, sikkert ved bygging av veien. En del av haugens opprinnelig byggemateriale er nok også blitt en del av åkeren rundt. Men på dette høydedraget har det tidligere ligget flere gravanlegg – til dels store, om vi skal tro de skriftlige kildene. Om steinen på Eide sier Gerhard Schøning (1774) at den står «på en liten Høi«, og at steinen var flyttet fra en annen haug og til det sted den da hadde. Men det er nok mer sannsynlig at steinen står på sin opprinnelige plass.
Lorentz D. Klüwer beskrev samme område vel førti år senere han nevner en kjempehaug som folk lokalt kaller «Påssåhaugen«.
Les mer
Les enda mer

Bjønnhiet i Grensklompen
Bjørnehiet ovenfor stien inn til Åkervollgruva i Malsådalen. Har nok vært ubebodd i ganske mange år!
Utsikt fra bjørnehiet, mot Tosteigan.

Muustrøbrua på Inderøy
Mustrøbrua fra 1816.
Les mer om Muustrøparken.

Gapahuk og toalett ved kvilbekken.
Ved Kvilbekken langs Carl Johans veg er det rasteplass med Gapahuk og toalett.

Tinden Lyngskila

Veita MC-huset

Bjartnesbekken 1

Bjartnesbekken 2

Hauglia østover ved Kvislakanalen 3

Bjartnes gård

Bjartnessmia nedstrøms

Hauglia østover ved Kvislakanalen 2

Hauglia østover ved Kvislakanalen 1

Kvislakanalen øst for Grustaket 1

Kvislakanalen øst for Grustaket 2

Holmliøra

Kvislakanalen øst for Grustaket 3

Elvepromenaden 33

Elvepromenaden 1

Elvepromenaden 33
Meget stort område. På tusenvis.

Rinnelva 4

Rinnelva 1

Rinnelva 2

Takk til Grenselosene (Innsvatnet)
Til minne om grenselosenes enestående arbeid med å hjelpe flyktninger over til Sverige under krigen. Tilsvarende minnestein står ved Skjækerfossen.
Her er 3 tidligere grensloser omkranset av ordfører Iversen og Øystein Walberg under avdukinga.

Takk til Grenselosene (Skjækerfossen)
Til minne om grenselosenes enestående arbeid med å hjelpe flyktninger over til Sverige under krigen. Tilsvarende minnestein står ved Innsvatnet.

Vinne Kirke
Vinne kirke (Vinne kyrkje) er en åttekantet kirke fra 1814-15 i Verdal kommune,
Trøndelag fylke. Byggverket er i tømmer og har 200 sitteplasser. Den blei bygd i 1814-17 med Johannes Forberg fra Ytterøy som formann[1] og vigsla 29. juli 1817 av biskop Peter Olivarius Bugge. Den blei bygd til erstatning for Halle kirke som lå i den andre enden av sognet. I 1893 blei det vedtatt å restaurere og ombygge kirka. Kirken ble i 1893 forlenget med våpenhus og tårn. Bygget ble igjen restaurert på slutten av 1950-tallet.
Les mer
VR-bilde av kirken <= KLIKK på bildet!
Bilder av kirka

Fjordpanorama
Gps-posisjon: 63.80417/ 12.43059 Får du ikke opp "Full skjerm"?

Rasområdet i dag

Minnetavler etter raset

Skjækerfossen
Klikk her for VR-bilde av fossen
Klikk en gang i bildet for et "rent" bilde.

Leksdalsvatnet
Klikk her for VR-bilde av Leksdalsvatnet
Klikk en gang i bildet for et "rent" bilde.

Nordbergshaugen
Klikk her for VR-bilde av Nordbergshaugen
Klikk en gang i bildet for et "rent" bilde.

Bilde av jacket tatt fra Skånes den 12/1-2017
Gps-posisjon: 63.777632/ 11.390076 Får du ikke opp "Full skjerm"?

Bilde av Vilje fra Fugletårndet på Kåra.
Får du ikke opp "Full skjerm"?Klikk på "Youtube først".

Enden av moloen mot elva.
Klikk her for VR-bilde av elva ved enden av moloen

Ovenfor Måsøya
Klikk her for VR-bilde av Måsøya

Vuku sentrum

Stiklestad kirke sør
Klikk her for VR-bilde av Stiklestad kirke

Jerven ved Svarthuvatnet i mars 2014.
Akrobaten ved Svarthuvatnet.
I mars 2014 gjorde Johnny Karlsen noen spenstige opptak med viltkameraet sitt.

Vuku kirke

Verdalselva tatt fra Hegstadleiret
Klikk her for VR-bilde av Verdalselva
Klikk deretter på "snøplog" opp til høyre for "Full skjerm".

Øystein Walberg forteller om gamle elveløp.
Klikk her for å starte videoen.

Øystein Walberg forteller om lakserett og sagbruk.
Klikk her for å starte videoen.

Øystein Walberg forteller om Verdalselva's gjennombrudd (elva tok snarveier).
Klikk her for å starte videoen.

Løysmundhatten
Løysmundhatten er forholdsvis bratt i sidene med løse stener, så det beste er å gå opp fra sør-øst. Oppe på toppen er det bare å nyte utsikten over Skjækervatnet i vest, mot øst ser vi Veresfjella og svenske skjækerfjell, litt lengre borte ligger Åresskutan og Sylan. .

Taugbanen Kallsjøn - Veressjøen.
I 1912 kjøpte Værdalsbruket en del trevirke og større skogstrekninger ved Kallsjøen i Sverige, det såkalte Huså Bruk, deriblandt den store gården Fæviken.(Eiendommene ble senere solgt). For å foredle dette virket i Norge bygde Værdalsbruket i 1913 to taugbaner for transporten. En fra Sundet i Kallsjøen opp til nedre enden av Anjansjøen hvor virket ble slept de 25 km til Sandnesset ved Esingen ved vesterenden av sjøen. Derfra transporterees tømmeret etter en 4 km lang taugbane til Veressjøen. Drivkraften for banen var en 23 hk oljefyrt motor som fungerte bra teknisk de 4 første årene. Men så kom valutakrisen da en svensk krone var dobbelt så mye verd som en norsk og dermed ble det umulig å fortsette med denne forretningen. Taugbanens transportevne var ca 20 kbm pr arbeidstime. Kilde: Værdalsbrukets Historie.
Se flere bilder
Les mer om taugbanen

Spællflåttå'n ved Tronsmoen.
Slik ville det ha sett ut når spællflåttå'n kom med en tømmerlenke til Helgåa's utløp for 120 år siden.
Se flere bilder
Les mer om Spællflåttå
Spællflåttå

Verdalsøra kapell
Verdalsøra kapell er et kapell fra 1969 i Verdal kommune, Trøndelag fylke. Byggverket er i murstein og tre og har 200 plasser.
Les mer
Bilder som har tilknytning til kapellet

Vera kapell
Vera kirke (kapell) ble innviet 16. august 1899. Kirka var den første i Norge som ble bygget som kombinert gudshus og skole. Før gikk kirkebygningen i Vera under navnet kapell, men etter at den nye kirkeloven inntrådte i 1997, falt ordet kapell ut. Samtidig fikk Vera også status som eget sokn.
Bilder som har tilknytning til kapellet
Kom, kom til den kvitmalte kirken!
Video inne i kirka

Vuku kirke
Vuku kirke er en langkirke fra 1654 i Verdal kommune, Trøndelag fylke.
Byggverket er i tømmer og har 200 plasser.
Kirken ble vigslet i 1655, påbygd 1846 og restaurert i 1953 og 2005. Den har takmalerier av Erik af Valne. Prekestolen er overført fra gamlekirken, og altertavlen (skåret av Lars Pedersen) er fra 1699.
VR-bilde av kirken <== KLIKK på bildet
Bilder av kirka
Video av kirka

Surrusvollen
Surrusvollen like ved Orvillbekken's utløp i Veressjøen lå den første boplass i moderne tid.
Hvor gammel busettinga i Vera er finnes det ingen eksakte opplysninger
om, men i Jamtlands historie fra det 15.århundre skal det stå: "Eng
er tullstad og derifrån går en stråkveg til Strådalen og vidare vestover
til Norge." Denne "stråkvegen" tyder på gammel trafikk over Vera fra Jamtland
og til Verdal.
Den første rydningsmannen i Vera skal ha slått seg ned rundt år 1700
i følge ei gammel segn. Han hetter Søren og var fra Solør. Tomta
etter stua hans og røysa etter skorsteinen er enda å se på "Surrusvollen"
på sør-østre sida av Veresvatnet der Årvillbekken munner ut. "Surrus"
kommer ventelig av sør-os, oset i sør. 1,følge Johannes Trondsen som døde
i 1867, 90 år gammel, kom Søren til Vera for vel 300 år siden. Etter dette
skriver busettinga i Vera seg fra ca. 1650-1660. Den samme Johannes har
også fortalt at de første busitterne i Vera livnærte seg ved jakt, fangst
og fiske. De fanga m.a. bever (jfr. Beverlunet i utoset) og gjess. De
rike fjellbeitene og fjellslåttene var vel også allerede da benyttet. Når
det gjelder fisket, var fiskeretten i Veresvatnet lagt til Stiklestadgårdene. Dette var tilfelle allerede på 1600-tallet.